UNIVERSITATEA „ALEXANDRU IOAN CUZA” DIN Iași FACULTATEA DE TEOLOGIE ORTODOXÃ „DUMITRU STÃNILOAE” ȘCOALA DOCTORALÃ DE TEOLOGIE ORTODOXÃ
DOMENIUL: TEOLOGIE LITURGICÃ

Rezumatul Tezei de Doctorat

SÃRBÃTOAREA BUNEI-VESTIRI ÎN TEOLOGIA ORTODOXÃ. ELEMENTE DE ISTORIE, RÂNDUIALÃ ȘI SPIRITUALITATE LITURGICÃ

DOCTORAND:
Gheorghițã-Mãdãlin CEOBANU

ÎNDRUMÃTOR ȘTIINȚIFIC:
Prof. Univ. Dr. Pr. Viorel SAVA

Iași 2025
Cuprinsul rezumatului

Introducere..........................................................................................................3
Motivația alegerii temei......................................................................................6
Stadiul cercetărilor..............................................................................................7
Obiectivele și metodologia cercetării...............................................................10
Concluziile cercetării........................................................................................13
Cuprinsul tezei de doctorat in extenso............................................................15
Referințe bibliografice......................................................................................22

Introducere

	Obiceiul oamenilor de a stopa efortul fizic pentru a se preocupa mai intens de viața duhovnicească, într-un mod organizat, în locuri, zile și ore prestabilite, este legat indisolubil de structura sufletească a ființei umane. 
Acest obicei este întâlnit în toate religiile, și este direct proporțional cu vechimea omenirii, concretizându-se odată cu trecerea timpului în apariția numeroaselor sărbători.
Termenul „sărbătoare” („servatoria”) este de sorginte latină, derivând de la verbul „servo, servare”, („a respecta, a păstra, a conserva”). Denumirea de „sărbătoare” a fost oferită atât zilelor importante din istoria politică și religioasă a popoarelor politeiste, cât și evenimentelor însemnate din istoria mântuirii neamului omenesc, precum și amintirii persoanelor sfinte cu un rol capital în istoria mântuirii, și sfinților, ale căror vieți reprezintă repere morale demne de urmat.
Dacă la popoarele politeiste predomină caracterul anamnetic al sărbătorii, la creștini, caracterul anamnetic este lăsat pe plan secund, prioritar fiind caracterul soteriologic, latreutic, urmat de cel anamnetic și didactic. În creștinism, sărbătoarea nu reprezintă doar o simplă amintire a unui eveniment sau unei persoane, ci presupune integrarea și trăirea concretă a evenimentului celebrat.	
De pildă, acest aspect este exprimat liturgic în Cântarea a III-a din Canonul Învierii, atribuit Sfântului Ioan Damaschinul: „Ieri m-am îngropat împreună cu Tine, Hristoase; astăzi mă ridic împreună cu Tine, Cel ce ai înviat. Răstignitu-m-am ieri împreună cu Tine; Însuți împreună mă preamărește, Mântuitorule, întru Împărăția Ta”.
Pentru înțelegerea semnificațiilor teologico-duhovnicești ale unei sărbători, mai întâi, este necesară înțelegerea corectă a modalității de raportare la un astfel de eveniment. O privire retrospectivă în filosofia greacă asupra semnificațiilor unei sărbători, ne așază la inimă un aspect esențial: stoparea activității fizice pentru a facilita reconfortarea trupească și sufletească. 
Dacă în filosofie se vorbește doar despre dobândirea unei rigori cognitive, omul rămânând doar în sfera preocupărilor antropocentrice, în Spiritualitatea Ortodoxă Răsăriteană, reconfortarea trupească și sufletească este orientată hristocentric. Dumnezeu devine centrul preocupărilor omului. Toate energiile omului se îndreaptă spre o relație vie cu El, amplificată tot mai mult prin participarea la cultul divin și prin rugăciunea particulară.   
Centrul axiologic al omului nu este personalitatea sa, ci Dumnezeu. Adâncindu-se tot mai mult în experiența liturgică, omul se adâncește tot mai mult în Dumnezeu, și se cunoaște mai mult pe sine ca persoană. 
Această rigoare duhovnicească asupra lucrurilor și a lumii, mută accentul de pe latura exterioară pe latura interioară a omului. În cadrul unei sărbători, omul este invitat să reflecte asupra semnificațiilor teologico-duhovnicești ale acesteia, care constituie hrană pentru suflet și lumină pentru inimă, făcându-o permeabilă harului dumnezeiesc. La acest aspect face referire atât Sfântul Ioan Gură de Aur, cât și Părintele Alexander Schmemann.
Sărbătoarea este destinată să devină un eveniment perpetuu în viața creștinului. Legătura indisolubilă dintre biserica luptătoare și cea triumfătoare creată de Mântuitorul Iisus Hristos în spațiul liturgic, generează o legătură diacronică între trecut, prezent și viitor. Această realitate este exprimată liturgic de troparul sărbătorii Bunei-Vestiri: „Astăzi este începutul mântuirii noastre și arătarea tainei celei din veac. Fiul lui Dumnezeu, fiu Fecioarei Se face, și Gavriil harul îl binevestește. Pentru aceasta și noi, împreună cu dânsul, Născătoarei de Dumnezeu să-i strigăm: Bucură-te, cea plină de har, Domnul este cu tine!”.
Expresia „astăzi” sugerează că accesul la mântuire a fost oferit de Mântuitorul Iisus Hristos, însă, din punct de vedere subiectiv, fiecare creștin este invitat să participe personal la realizarea ei atât prin participarea activă la cultul divin, cât și prin săvârșirea faptelor bune. Sfântul Apostol Pavel ne oferă un temei în această privință, în Filipeni 2, 12: „[…] cu frică și cu cutremur lucrați mântuirea voastră”. Deci, mântuirea este în același timp un dar și o țintă.
Evenimentul Bunei-Vestiri este un fapt împlinit, dar și un deziderat existențial. Asemenea Fecioarei Maria care a acceptat coborârea Mântuitorului Iisus Hristos în pântecele ei, fiecare creștin este invitat să colaboreze cu harul primit la Botez, și să devină sălaș al harului Duhului Sfânt.
Înainte de tratarea subiectului, este imperios necesară și o scurtă incursiune istorică atât asupra vechimii cultului Fecioarei Maria, cât și asupra formelor lui de exprimare. 
În comparație cu ceilalți sfinți, a căror formă de cinstire se reduce doar la venerare („δουλεία”), Fecioara Maria se bucură se supravenerare („υπερδουλεία”), ca una ce este „[…] mai cinstită decât heruvimii și mai mărită, fără de asemănare, decât serafimii […]”. În comparație cu formele de cinstire datorate sfinților, de obicei, exprimate după sfârșitul lor pământesc, preacinstirea Maicii Domnului a fost exprimată încă din timpul vieții acesteia. 
În Sfânta Evanghelie după Luca, la capitolul întâi, găsim două argumente care acreditează acest adevăr. După ce a intrat în încăperea din Nazaret, Arhanghelul Gavriil și-a exprimat reverența prin următoarele cuvinte: „[…] Bucură-te, ceea ce ești plină de har, Domnul este cu tine. Binecuvântată ești tu între femei! […]” (Luca 1, 28). Aceeași cinste și reverență a exprimat-o și verișoara sa, Elisabeta:  „[…] Binecuvântată ești tu între femei și binecuvântat este rodul pântecelui tău […]” (Luca 1, 42). 
De asemenea, universalitatea cultului Fecioarei Maria a fost anticipată chiar de ea, în imnul de mulțumire închinat lui Dumnezeu („Magnificat”) pentru cinstea de a deveni Maica Domnului: „Mărește sufletul meu pe Domnul […] că a căutat spre smerenia roabei sale, că iată, de acum mă vor ferici toate neamurile” (Luca 1, 46-49).     
În primele trei secole, datorită contextului nefavorabil generat de persecuții, cultul Fecioarei Maria a fost exprimat într-o formă incipientă. Începând cu secolul al IV-lea, prin Edictul de la Mediolanum (313) emis de Sfântul Constantin cel Mare, creștinii dobândesc libertate religioasă, aspect ce favorizează și dezvoltarea cultului Fecioarei Maria și exprimarea lui sub diverse forme. 
Secolul al V-lea a fost marcat de două erezii hristologice: nestorianismul și monofizitismul, condamnate la două Sinoade Ecumenice: Efes, 431, și Calcedon, 451, în urma cărora cultul Fecioarei Maria a fost recunoscut și proclamat oficial, recunoscându-i calitatea de Născătoare de Dumnezeu și pururea-fecioară. 
De-a lungul timpului și de-a latul lumii, cultul Maicii Domnului a cunoscut mai multe forme de exprimare: instituirea de sărbători, zidirea de biserici, zugrăvirea chipului ei pe icoane, cântări, rugăciuni și omilii dedicate Născătoarei de Dumnezeu, purtarea numelui, precum și alcătuirea de slujbe speciale: Denia Imnului-Acatist al Bunei-Vestiri, Prohodul Maicii Domnului, Paraclisul Maicii Domnului etc.
Din categoria formelor de exprimare a cultului Maicii Domnului enunțate anterior, cea mai importantă este instituirea de sărbători. În Biserica Ortodoxă, sărbătorile închinate Maicii Domnului se împart în două categorii: sărbători mari (cu ținere) și sărbători mici (fără ținere).
Din galeria sărbătorilor mari, integrate în categoria Praznicelor Împărătești, fac parte: Nașterea Maicii Domnului (8 septembrie), Intrarea în Biserică a Maicii Domnului (21 noiembrie), Buna-Vestire (25 martie) și Adormirea Maicii Domnului (15 august).
Sărbătorile mici dedicate Maicii Domnului sunt următoarele: Soborul/Adunarea Preasfintei Născătoarei de Dumnezeu (26 decembrie), Acoperământul Maicii Domnului (1 octombrie), Vinerea Izvorului Tămăduirii (Vinerea din Săptămâna Luminată), Zămislirea Sfintei Fecioare (9 decembrie), Punerea cinstitului veșmânt al Maicii Domnului în raclă (31 august) și pomenirea unei minuni a Maicii Domnului (1 septembrie).

Motivația alegerii temei

Tema, Sărbătoarea Bunei-Vestiri în Teologia Ortodoxă. Elemente de istorie, rânduială și spiritualitate liturgică, pe care am ales-o sub atenta îndrumare a Părintelui Profesor Doctor Viorel Sava, condensează numeroase elemente ce necesită nu doar cunoașterea literară, ci și asumarea la nivel personal. Acest aspect se datorează Spiritualității Ortodoxe Răsăritene, care nu este doar conceptuală, ci, în esență, ea este experiențială.
Întrucât evenimentul Bunei-Vestiri reprezintă începutul mântuirii neamului omenesc datorită Întrupării Mântuitorului Iisus Hristos în pântecele Fecioarei Maria, prin lucrarea Duhului Sfânt și prin „Fiat-ul” ei, numeroasele implicații dogmatice, liturgice, antropologice și cosmologice, exprimate atât în omiliile Părinților și Scriitorilor Bisericești, cât și în imnografia și iconografia Praznicului, m-au determinat să aleg această direcție de cercetare.
Deci, motivația alegerii temei este dublă. Pe de o parte, am ales să cercetez această minunată temă pentru a pătrunde în orizontul infinit al tainei Bunei-Vestiri, iar pe de altă parte, pentru a descrie cronologic elementele de istorie, rânduială și spiritualitate liturgică ce definesc acest Praznic Împărătesc. 

Stadiul cercetărilor

Referitor la cultul și Preacinstirea Maicii Domnului, principalele preocupări ale autorilor sunt găsite atât în lucrările de specialitate, cât și în revistele de specialitate. Din cercetarea întreprinsă în anii de studii la Școala Doctorală a Facultății de Teologie Ortodoxă „Dumitru Stăniloae”, din cadrul Universității „Alexandru Ioan Cuza” din Iași, singura lucrare unitară, care condensează elementele istorice și tipiconale cu privire la sărbătoarea Bunei-Vestiri, provine din spațiul occidental: Corrado Maggioni, Annunciazione: storia, eucologia, teologia liturgica, Via Pompeo Magno, Roma, 1991, (Edizioni Liturgische, Biblioteca «Ephemerides Liturgicae» «Subsidia», Colectio Cura A. Pistoia, C. M., et A. M. Triacca, S. D. B. Recta 56), 256p.	
Despre cultul și Preacinstirea Maicii Domnului găsim volume și studii de specialtate atât în străinătate, cât și în spațiul românesc. De asemenea, și descrierea evenimentului Bunei-Vestiri în literatura apocrifă face parte din sfera de preocupări febrile ale autorilor.  
Cercetătorii nu s-au preocupat în amănunt de întocmirea unui istoric bogat al evoluției sărbătorii Bunei-Vestiri în spațiul oriental și occidental. Câteva date succinte cu privire la istoricul sărbătorii Bunei-Vestiri găsim în preocupările autorilor occidentali și români.
Lucrări despre imnografia sărbătorii Bunei-Vestiri găsim atât în spațiul occidental, cât și în cel românesc. În continuare, într-o altă notă de subsol, redau și principalele lucrări folosite la redactarea părții referitoare la teologia imnografică a sărbătorii Bunei-Vestiri reflectată în Imnul-Acatist.
De asemenea, informații prețioase despre semnificațiile teologico-duhovnicești ale icoanei Bunei-Vestiri găsim în câteva volume și studii de specialitate.
Obiectivele și metodologia cercetării

	Principalele obiective pe care le-am urmărit în cercetarea de față au țintit să evidențieze pe parcursul a patru capitole distincte ca întindere și conținut, elementele de istorie, rânduială și spiritualitate liturgică ale sărbătorii Bunei-Vestiri. 
În demersul de redactare al primului capitol, am utilizat metoda istorică, descriptivă, exegetică și comparativă pentru a descrie simbolismul evenimentului Bunei-Vestiri prezentat atât de Sfântul Apostol și Evanghelist Luca (Luca 1, 26-38), cât și în scrierile apocrife: Protoevanghelia lui Iacob, Evanghelia lui Pseudo-Matei și Odele lui Solomon. În aceeași manieră de prezentare, folosind aceleași metode, am prezentat în subcapitolul al III-lea elementele mariologice: („paralela Adam cel Vechi-Adam Cel Nou”, „paralela Eva-Fecioara Maria”, „neascultarea Evei-ascultarea Fecioarei Maria”, „necredința Evei-credința Fecioarei Maria”, „glasul șarpelui-glasul Arhanghelului Gavriil”, „omul cel vechi-omul cel nou”) dezvoltate de câțiva autori creștini timpurii, plecând de la narațiunea lucanică: Sfântul Ignatie al Antiohiei (†107), Sfântul Policarp al Smirnei (†155), Sfântul Iustin Martirul și Filosoful (†165), Sfântul Irineu de Lyon (†202) și Tertulian (†240).
	În capitolul al II-lea, cu ajutorul metodei istorice și descriptive, din cuprinsul a patruzeci și trei de omilii dedicate sărbătorii Bunei-Vestiri, am identificat atât tematicile, cât și lecturile/cântările intonate în cadrul slujbelor ce încadrau acest Praznic Împărătesc.
Scopul prezentării numeroaselor omilii, în cheie cronologică, este multiplu. Pe de o parte, am abordat această metodă de cercetare pentru a sublinia preocupările febrile timpurii ale Părinților și Scriitorilor Bisericești, care și-au exprimat reverența față de Maica Domnului, iar pe de altă parte, pentru a crea un tablou amănunțit al surselor imnografice și istorice cu privire la sărbătoarea Bunei-Vestiri, care să-mi genereze accesul facil în demersul de redactare a istoricului Praznicului.
La capitolul al III-lea, pe baza câtorva documente istorice cu caracter liturgic, și omilii prezentate la capitolul al II-lea, din Patrologia Graeca, Latina și Orientalis, dedicate Praznicului, am descris originea, evoluția și modul de celebrare al sărbătorii Bunei-Vestiri atât în spațiul oriental, cât și în cel occidental. Principalele zone ale lumii creștine care au făcut obiectul de cercetare al acestui capitol sunt următoarele: Constantinopol, Palestina, Siria, Asia Mică, Alexandria, Italia și Nordul Africii. În acest capitol predomină metoda istorică și descriptivă.
În cuprinsul capitolului al IV-lea, am făcut trecerea de la partea istorică la partea imnografică, lecționară, tipiconală și iconografică a Praznicului Bunei-Vestiri. Am delimitat acest capitol în șase subcapitole distincte, în care am analizat sărbătoarea Bunei-Vestiri din punct de vedere imnografic, lecționar, tipiconal și iconografic. 
Primele două subcapitole le-am dedicat descrierii teologiei imnografice a sărbătorii Bunei-Vestiri și teologiei imnografice a sărbătorii Bunei-Vestiri reflectată în Imnul-Acatist, în care am prezentat principalele surse ale imnelor, și am descris următoarele tematici imnografice pe baza imnelor dedicate Praznicului: sfatul cel rânduit de Dumnezeu, scara din visul Patriarhului Iacob, rugul aprins, ploaia pe lână, norul cel ușor, paralela Eva-Fecioara Maria, tristețea Evei-bucuria Fecioarei Maria, conceperea feciorelnică prin lucrarea Duhului Sfânt a Mântuitorului Iisus Hristos în pântecele Fecioarei Maria, restaurarea ontologică a omului în Persoana divino-umană a Mântuitorului Iisus Hristos, mijlocirea Maicii Domnului, pururea-fecioria Maicii Domnului, smerenia Fecioarei Maria și restaurarea creației în Persoana divino-umană a Mântuitorului Iisus Hristos. În demersul de redactare al acestui subcapitol predomină metoda istorică, exegetică, descriptivă și comentariului liturgic.
În subcapitolul al III-lea, cu ajutorul metodei istorice și descriptive, am enumerat lecturile și cântările dedicate sărbătorii Bunei-Vestiri menționate în trei lecționare din zone și perioade diferite: Lecționarul Georgian din Ierusalim, Lecționarul Sirian de Est și Lecționarul Nestorian din Mosul. 
Subcapitolul al IV-lea l-am dedicat analizei tipiconale a sărbătorii Bunei-Vestiri, în cuprinsul căruia am prezentat particularitățile tipiconale ale sărbătorii Bune-Vestiri, menționate în diverse Tipicoane, din perioade și zone diferite ale lumii creștine, pe care le-am analizat cronologic: Tipiconul Mănăstirii Sfântul Ioan Studitul din Constantinopol (sec. al IX-lea), Tipiconul Marii Biserici din Constantinopol (sec. X), Testamentul lui Pavel cel Tânăr pentru Mănăstirea Maicii Domnului de pe Muntele Latros (sec. X), Tipiconul lui Nikon pentru Mănăstirea de la Muntele Negru (sec. XI), Tipiconul lui Timotei pentru Mănăstirea Maicii Domnului, Evergetis (sec. XI), Tipiconul împărătesei Irina Doukas Komnena pentru Mănăstirea Maicii Domnului Kecharitomene din Constantinopol (sec. XII), Tipiconul împăratului Ioan al II-lea Komnenos pentru Mănăstirea lui Hristos Pantokrator din Constantinopol (sec. XII), Tipiconul lui Sebastokrator Isaac Komnenos pentru Mănăstirea Maicii Domnului Kosmosoteira de lângă Bera (sec. XII), Regula lui Ioan pentru Mănăstirea Sfântului Ioan Înaintemergătorul din Phoberos (sec. XII), Tipiconul lui Atanasie Filantropul pentru Mănăstirea Sfântul Mamas din Constantinopol (sec. XII), Tipiconul lui Nichifor Misticul pentru Mănăstirea Maicii Domnului Heliou Bomon sau Elegmon (sec. XII), Tipiconul lui Neilos, Episcopul Tamasiei pentru Mănăstirea Maicii Domnului din Machairas (Cipru) (sec. XIII), Tipiconul lui Nicolae pentru Mănăstirea Sfântului Nicolae din Casole (sec. XII), Tipiconul Sfântului Sava cel Sfințit, Tipiconul Bisericei Ortodoxe Orientale pentru Rânduielile liturgice în tote dzilele anului pascalu-bisericescu (1883), Τυπικόν κατὰ τὴν τάξιν τῆς τοῦ Χριστοῦ Μεγάλης Ἐκκλησίας ἐν Κωνσταντινουπόλει (1888), Tipicul Bisericei Ortodoxe (1927), Tipic Bisericesc (1976). Metodele tributare redactării acestui subcapitol sunt următoarele: istorică și descriptivă.
În subcapitolul al V-lea, cu ajutorul unui tabel, am enumerat slujbele specificate de cartea de cult numită Triod, care se săvârșesc în ziua Înainte-Prăznuirii Bunei-Vestiri, în ziua Bunei-Vestiri, și în ziua Odovaniei Praznicului, în funcție de perioada din Postul Mare în care cade Praznicul. În acest subcapitol, predomină metoda comparativă.
În subcapitolul al VI-lea, după ce am realizat o scurtă incursiune istorică cu caracter general asupra icoanei ortodoxe, am descris semnificațiile teologico-duhovnicești ale icoanei Bunei-Vestiri, cuprinse în elementele ce alcătuiesc recuzita icoanei: bolta cerească, raza, Arhanghelul Gavriil, Maica Domnului, Templul din Ierusalim și flamura/eșarfa sângerie.

Concluziile cercetării

La finalul cercetãrii întreprinse pentru redactarea celor patru capitole, consider oportunã trasarea câtorva concluzii cu caracter general. 
Narațiunea lucanicã (Luca 1, 26-38) reprezintã sãmânța sãrbãtorii Bunei-Vestiri, din care, în decursul timpului, au germinat și au rãsãrit celelalte elemente definitorii ale Praznicului. Ea reprezintã obiectul principal al omiliilor Pãrinților și Scriitorilor Bisericești,  precum și imnografilor și iconografilor.
Doctrina mariologicã este prezentatã exclusiv prin raportare la doctrina hristologicã. Niciun Sfânt Pãrinte sau scriitor bisericesc nu îi atribuie Fecioarei Maria vreun merit personal, independent de Mântuitorul Iisus Hristos.
Creațiile dedicate sãrbãtorii Bunei-Vestiri: scrierile autorilor creștini timpurii, omiliile Sfinților Pãrinți și Scriitorilor Bisericești, imnografia și icoana redau cu fidelitate narațiunea lucanicã (Luca 1, 26-38). Deci, lex orandi este lex credendi.
Tot în acest context consider oportunã sublinierea câtorva limite ale cercetãrii. Întrucât tratarea amãnunțitã a istoricului sãrbãtorii Bunei-Vestiri nu a fãcut parte din preocupãrile febrile ale cercetãtorilor, inexistența mai multor studii referitoare la istoricul acesteia, la modul de celebrare, la perioada de trecere de la forma rudimentarã la sãrbãtoarea propriu-zisã lasã o analizã lacunarã a subiectului. De asemenea, elementele iconografice și particularitãțile care intrã în recuzita icoanei Bunei-Vestiri au fost tratate sumar.
Prin redactarea tezei de doctorat, intitulatã: Sãrbãtoarea Bunei-Vestiri în Teologia Ortodoxã. Elemente de istorie rânduialã și spiritualitate liturgicã, consider cã am contribuit la îmbogãțirea tezaurului liturgic românesc, atât prin actualizarea bibliografiei referitoare la sãrbãtoarea Bunei-Vestiri, cât și prin descoperirea unor noi elemente de istorie, rânduialã și spiritualitate liturgicã, culese din diverse zone ale lumii creștine. Însãși structura lucrãrii și tratarea cronologicã a elementelor care definesc acest Praznic Împãrãtesc desemneazã o noutate în Biserica Ortodoxã. Principalele elemente de noutate, presãrate cu note de originalitate, pot fi sintetizate în urmãtoarele fraze:
1.	Creionarea unui tablou istoric al sãrbãtorii Bunei-Vestiri, în care am evidențiat  evoluția treptatã a sãrbãtorii, de la formã rudimentarã, la sãrbãtoarea propriu-zisã, precum și motivul celebrãrii ei la data de 25 martie.
2.	Într-un tabel organizat sistematic, am oferit spațiului românesc o imagine clarã asupra slujbelor ce încadreazã sãrbãtoarea Bunei-Vestiri (Înainte-Prãznuirea, Prãznuirea și Odovania Praznicului), în funcție de data în care cade Praznicul. 
3.	Prin intermediul câtorva tabele, am prezentat sursele literare și scripturistice ale Imnului-Acatist. Totodatã, am descris și tematicile imnografice ale sãrbãtorii Bunei-Vestiri reflectate atât în imnografia Praznicului, cât și în Imnul-Acatist.
4.	Pe baza a patru lecționare, am redat lecturile/cântãrile care se intonau atât în forma rudimentarã a sãrbãtorii Bunei-Vestiri, cât și în cea propriu-zisã. 
5.	Analiza detaliatã din punct de vedere istoric, exegetic, descriptiv și comparativ, atât a evenimentului Bunei-Vestiri relatat în narațiunea lucanicã (Luca 1, 26-38) și în scrierile apocrife (Protoevanghelia lui Iacob și Evanghelia lui Pseudo-Matei), cât și a scrierilor autorilor creștini timpurii, a omiliilor, a imnografiei și icoanei dedicate sãrbãtorii Bunei-Vestiri constituie un motiv de dialog ecumenic între Biserica Ortodoxã și celelalte Biserici surori (Biserica Catolicã, Bisericile Necalcedoniene etc.). 
În încheiere, menționez faptul cã cercetarea temei poate fi continuatã atât din punct de vedere interreligios și interconfesional, cât și din punct de vedere folcloric, abordând metoda istoricã, descriptivã și comparativã. 
Tot cu ajutorul acestor metode de cercetare, poate fi realizatã analiza istorico-liturgicã și filologicã a textelor liturgice ce alcãtuiesc slujbele dedicate sãrbãtorii Bunei-Vestiri, pornind de la examinarea cronologicã a mai multor ediții ale Mineiului pe luna Martie.
Pentru completarea tabloului istoric al Praznicului, cercetarea poate fi continuatã prin analiza mai multor documente cu caracter istoric, care cuprind mențiuni referitoare la perioada de trecere de la forma rudimentarã la sãrbãtoarea propriu-zisã, la modul de celebrare al Praznicului în diferite zone, precum și alte tradiții locale. 
Pentru a reda istoricul, elementele recuzitei care definesc icoana Praznicului, precum și pentru a ilustra mai multe reprezentãri iconografice din diverse spații ale lumii creștine, propun o cercetare amãnunțitã care sã se materializeze într-un volum consistent atât calitativ, cât și cantitativ.  

	

Cuprinsul tezei de doctorat in extenso

Introducere..........................................................................................................9

Capitolul Întâi. Descrierea evenimentului Bunei-Vestiri în Sfânta Scripturã și în literatura primelor veacuri......................................................................19

I.1. Buna-Vestire în Sfânta Evanghelie dupã Luca........................................19
I.2. Buna-Vestire în literatura apocrifã...........................................................26
I.2.1. Protoevanghelia lui Iacob.............................................................................................26
I.2.2. Evanghelia lui Pseudo-Matei.......................................................................................29
I.2.3. Odele lui Solomon.........................................................................................................30

I.3. Buna-Vestire în scrierile autorilor creștini timpurii................................32
I.3.1. Sfântul Ignatie al Antiohiei (†107)...............................................................................33
I.3.2. Sfântul Policarp al Smirnei (†155)..............................................................................34
I.3.3. Sfântul Iustin Martirul și Filosoful (†165)..................................................................34
I.3.4. Sfântul Irineu de Lyon (†202)......................................................................................38
I.3.5. Tertulian (†240).............................................................................................................48

Capitolul al II-lea. Omiliile Pãrinților și Scriitorilor Bisericești dedicate sãrbãtorii Bunei-Vestiri – izvoare istorice și imnografice.............................54

II.1. Sfântului Grigorie Taumaturgul, Episcopul Neocezareii, Trei omilii la sãrbãtoarea Bunei-Vestiri (†270).................................................................................................................54
II.1.1. Omilia I.........................................................................................................................54
II.1.2. Omilia a II-a.................................................................................................................56
II.1.3. Omilia a III-a................................................................................................................57

II.2. Sfântul Ambrozie, Episcopul Milanului, Omilie la sãrbãtoarea Bunei-Vestiri (†397).......................................................................................................................................58
II.3. Sfântul Epifanie de Salamina, Cuvânt de laudã la Sfânta Nãscãtoare de Dumnezeu (†403).......................................................................................................................................59

II.4. Fericitul Augustin, Episcop de Hippona, Trei omilii la sãrbãtoarea Bunei-Vestiri (†430).......................................................................................................................................61
II.4.1. Omilia I.........................................................................................................................61
II.4.2. Omilia a II-a.................................................................................................................62
II.4.3. Omilia a III-a................................................................................................................63 

II.5. Sfântul Chiril al Alexandriei, Omilia 4 împotriva lui Nestorie, când au coborât cei șapte la Sfânta Maria (†444)...................................................................................................63

II.6. Sfântul Proclu, Patriarhul Constantinopolului, Elogiu în cinstea Preasfintei Nãscãtoare de Dumnezeu (†446)............................................................................................65

II.7. Sfântul Teodot, Episcopul Ancirei, Omilie la Sfânta Nãscãtoare de Dumnezeu și la Nașterea Domnului (†446)......................................................................................................67

II.8. Sfântul Petru Hrisologul, Arhiepiscopul Ravennei, Patru omilii la sãrbãtoarea Bunei-Vestiri (†449).................................................................................................................69
II.8.1. Omilia I.........................................................................................................................69
II.8.2. Omilia a II-a.................................................................................................................70
II.8.3. Omilia a III-a................................................................................................................71 
II.8.4. Omilia a IV-a................................................................................................................71

II.9. Sfântul Ierarh Leon, Episcopul Romei, Douã omilii la sãrbãtoarea Bunei-Vestiri (†461).......................................................................................................................................72
II.9.1. Omilia I.........................................................................................................................72
II.9.2. Omilia a II-a.................................................................................................................73

II.10. Episcopul Vasile al Seleuciei, Omilie întru lauda Preasfintei Nãscãtoare de Dumnezeu (†468).....................................................................................................................73

II.11. Antipater, Episcop de Bostra, Douã omilii la sãrbãtoarea Bunei-Vestiri (†sec. V)..............................................................................................................................................75
II.11.1. Omilia I.......................................................................................................................75
II.11.2. Omilia a II-a...............................................................................................................76

II.12. Preotul Isihie din Ierusalim, Douã omilii dedicate Sfintei Maria, Nãscãtoarea de Dumnezeu (†sec. V).................................................................................................................77
II.12.1. Omilia I.......................................................................................................................78
II.12.2. Omilia a II-a...............................................................................................................78

II.13. Preotul Chrisipp din Ierusalim, Omilie la sãrbãtoarea Bune-Vestiri (†sec. V)........79

II.14. Omilie la sãrbãtoarea Bunei-Vestiri (†sec. V)..............................................................81

II.15. Sfântul Elefterie, Episcop de Tournai, Omilie la sãrbãtoarea Bunei-Vestiri (†531).......................................................................................................................................82

II.16. Episcopul Avram al Efesului, Omilie la sãrbãtoarea Bunei-Vestiri (†sec. VI)............................................................................................................................................84

II.17. Sfântul Anastasie, Patriarhul Antiohiei, Douã omilii la sãrbãtoarea Bunei-Vestiri (†609).......................................................................................................................................86
II.17.1. Omilia I.......................................................................................................................86
II.17.2. Omilia a II-a...............................................................................................................87

II.18. Sfântul Sofronie, Patriarhul Ierusalimului, Omilie la sãrbãtoarea Bunei-Vestiri (†638).......................................................................................................................................88

II.19. Sfântul Gherman, Arhiepiscopul Constantinopolului, Omilie la sãrbãtoarea Bunei-Vestiri (†733)............................................................................................................................90

II.20. Sfântul Beda Venerabilul, Douã omilii la sãrbãtoarea Bunei-Vestiri (†735)............92
II.20.1. Omilia I.......................................................................................................................92
II.20.2. Omilia a II-a...............................................................................................................94

II.21. Sfântul Andrei Criteanul, Omilie la sãrbãtoarea Bunei-Vestiri (†740).....................94

II.22. Sfântul Ioan Damaschinul, Douã omilii la sãrbãtoarea Bunei-Vestiri (†749).......................................................................................................................................96
II.22.1. Omilia I.......................................................................................................................97
II.22.2. Omilia a II-a...............................................................................................................97

II.23. Fulbert, Episcop de Chartres, Omilie la sãrbãtoarea Bunei-Vestiri (†1028).....................................................................................................................................98

II.24. Mihail Psellos, Omilie la sãrbãtoarea Bunei-Vestiri (†1079)......................................99

II.25. Hildebert de Lavardin, Omilie la sãrbãtoarea Bunei-Vestiri (†1133).....................101

II.26. Hugo de Saint-Victor, Douã omilii la sãrbãtoarea Bunei-Vestiri (†1141)....................................................................................................................................102
II.26.1. Omilia I.....................................................................................................................102
II.26.2. Omilia a II-a.............................................................................................................103

II.27. Sfântul Neofit Zãvorâtul, Omilie la sãrbãtoarea Bunei-Vestiri (†1219)..................103

II.28. Sfântul Grigorie Palama, Omilie la sãrbãtoarea Bunei-Vestiri (†1359)..................106

II.29. Sfântul Nicolae Cabasila, Omilie la sãrbãtoarea Bunei-Vestiri (†1391)..................107

Capitolul al III-lea. Istoricul sãrbãtorii Bunei-Vestiri.................................109

III.1. Istoricul sãrbãtorii Bunei-Vestiri în Orient........................................110
III.1.1. Constantinopol.........................................................................................................110
III.1.2. Palestina....................................................................................................................112
III.1.3. Siria...........................................................................................................................116
III.1.4. Asia Micã...................................................................................................................118
III.1.5. Alexandria................................................................................................................122

III.2. Istoricul sãrbãtorii Bunei-Vestiri în Occident....................................124
III.2.1. Italia..........................................................................................................................124
III.2.2. Nordul Africii...........................................................................................................125

Capitolul al IV-lea. Analiza imnograficã, lecționarã, tipiconalã și iconograficã a sãrbãtorii Bunei-Vestiri. Structura actualã a slujbelor ce încadreazã sãrbãtoarea Bunei-Vestiri...........................................................128

IV.1.Teologia imnograficã a sãrbãtorii Bunei-Vestiri..................................128
IV.1.1. Imagini veterotestamentare referitoare la Maica Domnului, reflectate în imnele sãrbãtorii Bunei-Vestiri ......................................................................................................129
IV.1.1.1. Sfatul cel rânduit de Dumnezeu...........................................................................130
IV.1.1.2. Scara din visul Patriarhului Iacob.......................................................................131
IV.1.1.3. Rugul aprins..........................................................................................................131
IV.1.1.4. Ploaia pe lânã.........................................................................................................132
IV.1.1.5. Norul cel ușor.........................................................................................................132
IV.1.1.6. Paralela Eva-Fecioara Maria...............................................................................133
IV.1.1.7. Tristețea Evei-bucuria Fecioarei Maria..............................................................134
IV.1.2. Aspecte triadologice, hristologice, pnevmatologice, mariologice, antropologice și cosmologice, reflectate în imnele sãrbãtorii Bunei-Vestiri...............................................134
IV.1.2.1. Conceperea feciorelnicã prin lucrarea Duhului Sfânt a Mântuitorului Iisus Hristos în pântecele Fecioarei Maria..................................................................................134
IV.1.2.2. Restaurarea ontologicã a omului în Ipostasul divino-uman al Mântuitorului Iisus Hristos...........................................................................................................................136
IV.1.2.3. Mijlocirea Maicii Domnului.................................................................................138
IV.1.2.4. Pururea fecioria Maicii Domnului.......................................................................139
IV.1.2.4.a. Fecioria înainte de naștere (ante partum).........................................................140
IV.1.2.4.b. Fecioria în naștere (in partu).............................................................................141
IV.1.2.4.c. Fecioria dupã naștere (post partum)..................................................................142
IV.1.2.5. Preacinstirea Maicii Domnului.............................................................................142
IV.1.2.6. Smerenia Fecioarei Maria.....................................................................................142
IV.1.2.7. Restaurarea creației în Ipostasul divino-uman al Mântuitorului Iisus Hristos....................................................................................................................................144
IV.1.3. Împroprierea evenimentului Bunei-Vestiri...........................................................145

IV.2. Teologia imnograficã a sãrbãtorii Bunei-Vestiri reflectatã în Imnul-Acatist...............................................................................................................148

IV.3. Analiza lecționarã a sãrbãtorii Bunei-Vestiri......................................158
IV.3.1. Lecționarul Georgian din Ierusalim........................................................................158
IV.3.2. Lecționarul Sirian de Est..........................................................................................159
IV.3.3. Lecționarul Nestorian din Mosul.............................................................................160

IV.4. Analiza tipiconalã a sãrbãtorii Bunei-Vestiri......................................161
IV.4.1. Tipiconul Mãnãstirii Sfântul Ioan Studitul din Constantinopol (sec. IX)..........................................................................................................................................162
IV.4.2. Tipiconul Marii Biserici din Constantinopol (sec. X)............................................162
IV.4.3. Testamentul lui Pavel cel Tânãr pentru Mãnãstirea Maicii Domnului de pe Muntele Latros (sec. X)........................................................................................................163
IV.4.4. Tipiconul lui Nikon pentru Mãnãstirea de la Muntele Negru (sec. XI)..........................................................................................................................................163
IV.4.5. Tipiconul lui Timotei pentru Mãnãstirea Maicii Domnului, Evergetis (sec. XI)..........................................................................................................................................164
IV.4.6. Tipiconul împãrãtesei Irina Doukas Komnena pentru Mãnãstirea Maicii Domnului Kecharitomene din Constantinopol (sec. XII).................................................166
IV.4.7. Tipiconul împãratului Ioan al II-lea Komnenos pentru Mãnãstirea lui Hristos Pantokrator din Constantinopol (sec. XII)........................................................................167
IV.4.8. Tipiconul lui Sebastokrator Isaac Komnenos pentru Mãnãstirea Maicii Domnului Kosmosoteira de lângã Bera (sec. XII).............................................................168
IV.4.9. Regula lui Ioan pentru Mãnãstirea Sfântului Ioan Înaintemergãtorul din Phoberos (sec. XII)...............................................................................................................168
IV.4.10. Tipiconul lui Atanasie Filantropul pentru Mãnãstirea Sfântul Mamas din Constantinopol (sec. XII).....................................................................................................169
IV.4.11. Tipiconul lui Nichifor Misticul pentru Mãnãstirea Maicii Domnului Heliou Bomon sau Elegmon (sec. XII)............................................................................................169
IV.4.12. Tipiconul lui Neilos, Episcopul Tamasiei pentru Mãnãstirea Maicii Domnului din Machairas (Cipru) (sec. XIII).......................................................................................170
IV.4.13. Tipiconul lui Nicolae pentru Mãnãstirea Sfântului Nicolae din Casole (sec. XII).........................................................................................................................................170
IV.4.14. Tipiconul Sfântului Sava cel Sfințit.......................................................................171
IV.4.15. Câteva ediții românești și grecești ale Tipiconului...............................................175

IV.5. Structura actualã a slujbelor ce încadreazã sãrbãtoarea Bunei-Vestiri...............................................................................................................179

IV.6. Semnificațiile teologico-duhovnicești ale icoanei Bunei-Vestiri.........187

Concluzii generale...........................................................................................194

Referințe bibliografice....................................................................................196

Referințe bibliografice

I.	Biblia sau Sfânta Scriptură

1.	Biblia sau Sfânta Scriptură, Editura Institutului Biblic și de Misiune Ortodoxă, București, 2008.  
2.	Biblia sau Sfânta Scriptură, Editura Institutului Biblic și de Misiune Ortodoxă, București, 2019.  

II.	Izvoare liturgice

3.	„Black Mountain: Regulations of Nikon of the Black Mountain”, traducere de Robert Allison, în colecția: Byzantine Monastic Foundation Documents, pp. 377-425.
4.	„Evergetis: Typikon of Timothy for the Monastery of the Mother of God Evergetis” traducere de Robert Jordan, în colecția: Byzantine Monastic Foundation Documents, pp. 454-506.
5.	„Heliou Bomon: Typikon of Nikephoros Mystikos for the Monastery of the Mother of God ton Heliou Bomon or Elegmon”, traducere de Anastasius Bandy, în colecția: Byzantine Monastic Foundation Documents, pp. 1042-1091.
6.	„Independent and Self-Governing Monasteries of the Thirteenth Century”, în colecția: Byzantine Monastic Foundation Documents, pp. 1093-1106. 
7.	„Kasoulon: Rule of Nicholas for the Monastery of St. Nicholas of Kasoulon near Otranto”, traducere de Timothy Miller, în colecția: Byzantine Monastic Foundation Documents, pp. 1319-1330.
8.	„Kecharitomene: Typikon of Empress Irene Doukaina Komnene for the Convent of the Mother of God Kecharitomene in Constantinople”, traducere de Robert Jordan, în colecția: Byzantine Monastic Foundation Documents, pp. 649-724.
9.	„Kosmosoteira: Typikon of the Sebastokrator Isaac Komnenos for the Monastery of the Mother of God Kosmosoteira near Bera”, traducere de Nancy Patterson Sevcenko, în colecția: Byzantine Monastic Foundation Documents, pp. 782-858. 
10.	„Latros: Testament of Paul the Younger for the Monastery of the Mother of God tou Stylou on Mount Latros”, traducere de Gianfranco Fiaccadori”, în colecția: Byzantine Monastic Foundation Documents, pp. 135-142.
11.	„Le Codex Arménien Jérusalem 121”, édition comparée du texte et de deux autres manuscrits, introduction, textes, traduction et notes par Athanase Renoux, în: Patrologia Orientalis, Tome XXXVI, fascicule 2, no. 168, Diffusion Mondiale Brepols, Turnhout, Belgique, 1970.
12.	„Le grand Lectionnaire de l`Église de Jérusalem(Ve-VIIIe siècle)”, tome I, traduit par Michel Tarchnischvili, în: Corpus Scriptorum Christianorum Orientalium Editum Consilio Universitatis Catholicae Americae et Universitatis Catholicae Lovaniensis, vol. 188, Scriptores Iberici, Tomus 9, Secrétariat Géneral du CorpusSCO 49, Chaussée de Wavre, Louvain, 1959.
13.	„Machairas: Rule of Neilos, Bishop of Tamasia, for the Monastery of the Mother of God of Machairas in Cyprus”, traducere de Anastasius Bandy, în colecția: Byzantine Monastic Foundation Documents, pp. 1107-1175.
14.	„Mamas: Typikon of Athanasios Philanthropenos for the Monastery of St. Mamas in Constantinople”, traducere de Anastasius Bandy, în colecția: Byzantine Monastic Foundation Documents, pp. 973-1041.
15.	„Pantokrator: Typikon of Emperor John II Komnenos for the Monastery of Christ Pantokrator in Constantinople”, traducere de Robert Jordan, în colecția: Byzantine Monastic Foundation Documents, pp. 725-781.
16.	„Phoberos: Rule of John for the Monastery of St. John the Forerunner of Phoberos”, traducere de Robert Jordan, în colecția: Byzantine Monastic Foundation Documents, pp. 872-953.
17.	„Stoudios: Rule of the Monastery of Saint John Studios in Constantinopole”, traducere de Timothy Miller, în colecția: Byzantine Monastic Foundation Documents, pp. 84-119.
18.	Botte, Bernard, „Le lectionnaire arménien et la fête de la Théotocos à Jérusalem au Ve siècle”, în: Sacris Erudi, (1949), nr. 2, pp. 111-122.
19.	Burkitt, Francis Crawford, The Early Syriac Lectionary System, from the proceedings of the British Academy, vol. XI, Published for the British Academy by Humphrey Milford, Oxford University Press, Amen Corner, E.C., London.
20.	Desreumaux, Alain, „Un lectionnaire nestorien des évangiles selon l`ordo de Mossoul, écrit en juin 1706”, în: Bulletin d`études orientales, tomul LX (2012), Presses de l`Institut français du Proche-Orient, pp. 289-313.
21.	Gautier, Paul, „Le typikon de la Théotokos Évergétis”, în: Revue des études byzantines, (1982), tome 40, pp. 5-101.
22.	Kannookadan, Mar Pauly, The East Syrian Lectionary. An Historico-Liturgical Study, Dissertatio ad Doctoratum, Romae, 1911.
23.	The Sinaxarion of The Monastery Theotokos Evergetis. The Movable Cycle. March-August, Text and Translation by Robert H. Jordan, Belfast Byzantine Enterprises, The Institute of Byzantine Studies Queen’s University Belfast, Cambridge, 2005.

III.	Dicționare

24.	Cabrol, Ferdinand, ,,Fête de l'Annonciation”, în: Dictionnaire d'archéologie chrétienne et de Liturgie, I, 2 (1924), col. 2241. 
25.	Lampe, G. W. H., A Patristic Greek Lexicon, Oxford, 1961. 
26.	Rus, Remus, Dicționar enciclopedic de literatură creștină din primul mileniu, Editura Lidia, București, 2003.

IV.	Cãrți de cult 

IV.1. Mineie

27.	Mineiul Lunei August, Ediția a III-a, Tipografia Cărților Bisericești, București, 1929.
28.	Mineiul pe Decembrie, Ediția a VI-a, Editura Institutului Biblic și de Misiune al Bisericii Ortodoxe Române, București, 1991.
29.	Mineiul pe Martie, Editura Institutului Biblic și de Misiune al Bisericii Ortodoxe Române, București, 2007.

IV.2. Tipicoane

30.	Getcha, Job, Le Typikon décrypté. Manuel de liturgie byzantine, Les Éditions du Cerf, Paris, 2009, (Collection «Liturgie»).
31.	Getcha, Job, The Typikon Decoded. An Explanation of Byzantine Liturgical Practice,  translated by Paul Meyendorff, St Vladimirs’s Seminary Press, New York, 2012, (The Orthodox Liturgy Series).
32.	Mateos, Juan, „Le Typicon de la Grande Église, Ms. Sainte-Croix no 40, Xe siècle”, Tome I: Le cycle des douze mois, în: Orientalia Christiana Analecta, vol. 165, Pontificium Institutum Orientalium Studiorum, Roma, 1962.
33.	Sfântul Sava cel Sfințit, Tipicon, Tipografia Mitropoliei, Iași, 1816.
34.	Tipic Bisericesc, Editura Institutului Biblic și de Misiune Ortodoxă, București, 1976. 
35.	Tipiconul Bisericei Ortodoxe Orientale pentru Rânduielile liturgice în tote dzilele anului pascalu-bisericescu, compusu și întocmitu în modu sistematicu sciințialu și în acord cu marele Tipiconu universalu de Silvestru-Morariu Andrieviciu, Arhiepiscop și Mitropolit al Bucovinei și Dalmației, Tipografia Arhiepiscopală, Cernăuți, 1883.
36.	Tipicul Bisericei Ortodoxe, întocmit pentru trebuințele preoților români, studenților în teologie și ale elevilor școalelor normale de Aurel Popoviciu, Ediția a II-a, Tiparul Tipografiei Arhidiecezane, Sibiu, 1927.
37.	Τυπικόν κατὰ τὴν τάξιν τῆς τοῦ Χριστοῦ Μεγάλης Ἐκκλησίας ἐν Κωνσταντινουπόλει, Γεωργίου Βιολάκη, ἐκ τοῦ Πατριαρχικοῦ Τυπογραφείου, 1888.
38.	Τυπικόν τῆς τοῦ Χριστοῦ Μεγάλης Ἐκκλησίας, Γεωργίου Βιολάκη, Βασ. Δ. Σαλιβέρου, Κεντρικὴ Πόλις, Ἀθῆναι.
39.	Τυπικόν, Veneția, 1545.

IV.3. Alte cãrți de cult

40.	Catavasier sau Octoih mic, Editura Institutului Biblic și de Misiune al Bisericii Ortodoxe Române, București, 2002.
41.	Catavasier, Editura Institutului Biblic și de Misiune al Bisericii Ortodoxe Române, București, 2017.
42.	Liturghier, Editura Institutului Biblic și de Misiune al Bisericii Ortodoxe Române, București, 2000.
43.	Penticostar, Ediția a VI-a, Editura Institutului Biblic și de Misiune Ortodoxă, București, 1973. 
44.	Slujba Învierii, Ediția a II-a, Editura Evanghelismos, București, 2010.
45.	Triodul, Editura Institutului Biblic și de Misiune Ortodoxă, București, 2010.

V.	Colecții de texte patristice

46.	A Guiberto Ord. Minorum Ordinata, „Vita S. Eleutherii”, PL 65, 59-82.
47.	Antipater, Bostrensis Episcopus, „Notitia”, PG 85, 1756.
48.	Antipater, Bostrensis Episcopus, „Εις τον αγιον Ιωαννιν τον βαπτιστίη, και εις την σιγην ζαχαριου, και εις τον ασπασμον της Παναγιας θεοτοκου”, PG 85, 1763A-1776C. 
49.	Antipater, Bostrensis Episcopus, „Εις τον Ευαγγελισμόν της Υπεραγιας Θεοτόκου”, PG 85, 1776D-1792C.
50.	Basilii, Seleuciensis Episcopi, „Λογος ΑΘ: Εις τον Ευαγγελισμός της παναγίας Θεοτόκου”, PG 85, 425-452.
51.	Chronicon Paschale, PG 92, 70-1030.
52.	Eusebiu de Cezareea, Istoria bisericească. Martirii din Palestina, traducere, studiu, note și comentarii de Pr. prof. Teodor Bodogae, în colecția: Părinți și Scriitori Bisericești, vol. 13, „Scrieri. Partea Întâia”, Editura Institutului Biblic și de Misiune al Bisericii Ortodoxe Române, București, 1987. 
53.	Grosdidier de Matons, José, „Romanos Le Mélode. Hymnes”, în: Sources Chrétiennes, tome II: Nouveau Testament (IX-XX), vol. 110, Les Éditions du Cerf, Paris, 1965.
54.	Hugonis De S. Victore, „In Annuntiatione Dominica”, PL 177, 933A-934D. 
55.	Hugonis De S. Victore, „In Annuntiatione Dominica”, PL 177, 975B-979D.
56.	Proclu, Episcopul Cyzicului, „Omilie rostită în prezența lui Nestorie în Marea Biserică a Constantinopolului”, la: Ermanno M. Toniolo, Acatistul Maicii Domnului explicat: Imnul și structurile lui mistagogice, prezentare și traducere de diac. Ioan I. Ică jr, Editura Deisis, Sibiu, 2009, pp. 341-348.
57.	Romanos Le Mélode, „Hymne de l’Annonciation”, la: José Grosdidier de Matons, „Romanos Le Mélode. Hymnes”, în: Sources Chrétiennes, tome II: Nouveau Testament (IX-XX), vol. 110, Les Éditions du Cerf, Paris, 1965.
58.	S. Fulbertus Carnotensis Episcopus, „De Annuntiatione Dominica”, PL 141, 336C-340A.
59.	Sancti Aurelii Augustini, Hipponensis Episcopi, „Sermo CXCIII (a): De Annuntiatione Dominica, I (b)”, PL 39, 2103-2104. 
60.	Sancti Aurelii Augustini, Hipponensis Episcopi, „Sermo CXCIV (a): De Annuntiatione Dominica, II (b)”, PL 39, 2104-2107. 
61.	Sancti Aurelii Augustini, Hipponensis Episcopi, „Sermo CXCV (a): De Annuntiatione Dominica III (b)”, PL 39, 2107-2110. 
62.	Sancti Irenaeus Lugdunensis Episcopus et Martyris, Adversus haereses, Liber Quartus, PG 7, 971-1118.
63.	Sancti Irenaeus Lugdunensis Episcopus et Martyris, Adversus haereses, Liber Quintus, PG 7, 1119-1223.   
64.	Sancti Leonis Magni Romani Pontificis, „De Annuntiatione beatae Mariae virginis”, PL 56, 1140A-1144D.
65.	Sancti Leonis Magni Romani Pontificis, „In Annuntiatione beatissimae Dei Genitricis et Virginis Mariae”, PL 54, 508C-511D. 
66.	Sancti Petri Chrysologi, Arhiepiscopi Ravennatis, „Sermo CXL: De Annuntiatione D. Maria Virginis”, PL 52, 575B-577B. 
67.	Sancti Petri Chrysologi, Arhiepiscopi Ravennatis, „Sermo CXLII: De Annuntiatione D. Maria Virginis”, PL 52, 579B-582C. 
68.	Sancti Petri Chrysologi, Arhiepiscopi Ravennatis, „Sermo CXLIII: De eadem”, PL 52, 582C-585B. 
69.	Sancti Petri Chrysologi, Arhiepiscopi Ravennatis, „Sermo CXLIV: „De eadem”, PL 52, 585B-588B.
70.	Sanctorum Eleutherii et Remigii Tornacensis Rhemensisque Episcoporum, „Sermo in Annuntiationis Festum”, PL 65, 96-99.
71.	Sfântul Ambrozie al Milanului, „Omilie la Buna-Vestire”, traducere de Silviu Bunta, în: Revista Teologică, anul VII (1997), nr. 1, pp. 174-183.
72.	Sfântul Ambrozie al Milanului, Studiu introductiv, traducere note și indici de Pr. prof. dr. Teodor Bodogae; Pr. prof. dr. Nicolae Neaga; prof. Maria Hetco, în colecția: Părinți și Scriitori Bisericești, vol. 52, „Scrieri (I)”, Editura Institutului Biblic și de Misiune al Bisericii Ortodoxe Române, București, 2007, pp. 8-20. 
73.	Sfântul Andrei Criteanul „Omilie la Buna-Vestire a Preasfintei noastre Născătoare de Dumnezeu”, în: Glasul Bisericii, anul XV (1956), nr. 3-4, pp. 97-106.
74.	Sfântul Andrei Criteanul, Maica Domnului, „cununa frumuseții”: omilii și canoane închinate Preasfintei Născătoare de Dumnezeu, traducere din lb. greacă de Monahia Parascheva Enache, ediție îngrijită, introducere și note de Pr. Dragoș Bahrim, Editura Doxologia, Iași, 2023, (Colecția „Viața în Hristos”), (Seria „Imnografie Bizantină” 14).
75.	Sfântul Andrei Criteanul, Viața Sfântului Andrei Criteanul în izvoare: canoane la Sărbători, traducere din lb. greacă veche de Monahia Parascheva Enache; studiu introductiv și ediție îngrijită de Pr. Dragoş Bahrim, Editura Doxologia, Iași, 2023, (Colecția „Viața în Hristos”), (Seria de autor „Sfântul Andrei Criteanul”).
76.	Sfântul Chiril al Alexandriei, „Omilia 4 împotriva lui Nestorie, când au coborât cei șapte la Sfânta Maria”, la: Ermanno M. Toniolo, Acatistul Maicii Domnului explicat: Imnul și structurile lui mistagogice, prezentare și traducere de diac. Ioan I. Ică jr, Editura Deisis, Sibiu, 2009, pp. 349-354.
77.	Sfântul Chiril al Ierusalimului, Cateheze, traducere din lb. greacă de Pr. prof. Dumitru Fecioru, Editura Institutului Biblic și de Misiune al Bisericii Ortodoxe Române, București, 2003.
78.	Sfântul Epifanie de Salamina, „Cuvânt de laudă la Sfânta Născătoare de Dumnezeu”, traducere din lb. greacă de Maria-Iuliana Rizeanu, Florin Filimon și Pr. Ilie Toader; introducere de Maria-Iuliana Rizeanu și Pr. Ilie Toader; note de Maria-Iuliana Rizeanu, Pr. Ilie Toader și Ierom. Policarp Pârvuloiu, în colecția: Părinți și Scriitori Bisericești, vol. 12, Serie Nouă, „Scrieri duhovnicești și omilii”, Editura Basilica, București, 2014, pp. 487-497.
79.	Sfântul Grigorie Palama, Omilii, traducere din lb. greacă veche și introducere de pr. Roger Coresciuc, ediție îngrijită de pr. Dragoș Bahrim, Ediția a II-a, Editura Doxologia, Iaşi, 2022, (Colecția „Viața în Hristos”, Seria de autor „Sfântul Grigorie Palama”).
80.	Sfântul Grigorie Palama, Omilii, vol. I, traducere din lb. greacă veche de dr. Constantin Daniel, revăzută de Laura Pătrașcu și stilizată de Răzvan Codrescu, Editura Anastasia, București, 2004.
81.	Sfântul Ignatie al Antiohiei, Epistola Către Efeseni, traducere, note și indici de Pr. Dumitru Fecioru, în colecția: Părinți și Scriitori Bisericești, vol. 1, „Scrierile Părinților Apostolici”, Editura Institutului Biblic și de Misiune al Bisericii Ortodoxe Române, București, 1979.
82.	Sfântul Ignatie al Antiohiei, Epistola către Smirneni, traducere, note și indici de Pr. Dumitru Fecioru, în colecția: Părinți și Scriitori Bisericești, vol. 1, „Scrierile Părinților Apostolici”, Editura Institutului Biblic și de Misiune al Bisericii Ortodoxe Române, București, 1979.
83.	Sfântul Ignatie al Antiohiei, Epistola către Tralieni, traducere, note și indici de Pr. Dumitru Fecioru, în colecția: Părinți și Scriitori Bisericești, vol. 1, „Scrierile Părinților Apostolici”, Editura Institutului Biblic și de Misiune al Bisericii Ortodoxe Române, București, 1979.
84.	Sfântul Ioan Damaschin, „Cuvânt la Bunavestire”, traducere de Pr. Dumitru Fecioru, în: Mitropolia Olteniei, (1964), nr. 3-4, pp. 213-219. 
85.	Sfântul Ioan Damaschin, „Omilie la Buna Vestire a îngerului despre Întruparea lui Hristos către Neprihănita noastră Stăpână Maria”, traducere și note de Ierom. Constantin Chirilă, în: Teologie și Viață, anul I (LXVII) (1991), nr. 1-3, pp. 103-105.
86.	Sfântul Ioan Damaschin, Cele trei tratate contra iconoclaștilor, traducere din lb. greacă veche, introducere și note de Pr. Dumitru Fecioru, Ediția a III-a, Editura Institutului Biblic și de Misiune Ortodoxă, București, 2016.  
87.	Sfântul Ioan Damaschin, Cuvântări la sărbători împărătești, la sărbători ale Maicii Domnului și la Sfinți, traducere din lb. greacă veche de Pr. dr. Gabriel Mândrilă și Laura Mândrilă, Editura Institutului Biblic și de Misiune Ortodoxă, București, 2010.
88.	Sfântul Ioan Damaschin, Dogmatica, Ediția a III-a, traducere de Pr. Dumitru Fecioru, Editura Scripta, București, 1993, (Colecția „Mari Scriitori Creștini”). 
89.	Sfântul Ioan Damaschinul, „Două omilii la Bunavestire”, traducere, introducere și note de Cornel Toma și Remus Feraru, în: Altarul Banatului, anul IX (XLVIII) (1998), serie nouă, nr. 1-3, pp. 94-105.
90.	Sfântul Ioan Gură de Aur, Predici la Sărbători Împărătești și Cuvântări de laudă la sfinți, traducere în lb. română de Pr. prof. Dumitru Fecioru, Editura Institutului Biblic şi de Misiune al Bisericii Ortodoxe Române, Bucureşti, 2006.
91.	Sfântul Irineu de Lugdunum, Demonstrația propovăduirii apostolice, traducere de Remus Rus, Ediția a II-a revizuită, Meteor Publishing, 2016.
92.	Sfântul Irineu de Lyon, Împotriva ereziilor: combatere și răsturnare a gnozei cu nume mincinos, Cartea a III-a, traducere din lb. greacă veche și latină, introducere și note de Petru Molodeț, Editura Institutului Biblic și de Misiune Ortodoxă, București, 2016.
93.	Sfântul Irineu de Lyon, Împotriva ereziilor: combatere și răsturnare a gnozei cu nume mincinos, Cartea I, traducere din limba greacă veche și latină, introducere și note de Petru Molodeț, Editura Institutului Biblic și de Misiune Ortodoxă, București, 2016.
94.	Sfântul Iustin Martirul și Filosoful, „Dialogul cu iudeul Tryfon”, traducere, introducere, note și indice de Pr. prof. Teodor Bodogae; Pr. prof. Olimp Căciulă; Pr. prof. Dumitru Fecioru, în colecția: Părinți și Scriitori Bisericești, vol. 2, „Apologeți de Limbă Greacă”, Editura Institutului Biblic și de Misiune al Bisericii Ortodoxe Române, București, 1980.
95.	Sfântul Iustin Martirul și Filosoful, Apologia întâia în favoarea creștinilor către Antoninus Pius, traducere, introducere, note și indice de Pr. prof. Teodor Bodogae; Pr. prof. Olimp Căciulă; Pr. prof. Dumitru Fecioru, în colecția: Părinți și Scriitori Bisericești, vol. 2, „Apologeți de Limbă Greacă”, Editura Institutului Biblic și de Misiune al Bisericii Ortodoxe Române, București, 1980.
96.	Sfântul Iustin Popovici, Dogmatica Bisericii Ortodoxe, vol. I, traducere din lb. sârbă de Diac. Zarko Markovski, Editura Doxologia, Iași, 2017, (Colecția „Dogmatica I”).
97.	Sfântul Iustin Popovici, Dogmatica Bisericii Ortodoxe, vol. II, traducere din lb. sârbă de Diac. Zarko Markovski, Editura Doxologia, Iași, 2020, (Colecția „Dogmatica II”).
98.	Sfântul Neofit Zăvorâtul din Cipru, Omilii la Maica Domnului, studiu introductiv de Eutihia Gioultsis, traducere din lb. greacă veche de Monahia Laura Enache, ediție îngrijită de Pr. Dragoș Bahrim, Editura Doxologia, Iași, 2016, (Colecția „Viața în Hristos”), (Seria „Mărgăritare” 5).
99.	Sfântul Nicolae Cabasila, Trei omilii la Nașterea, Bunavestirea și Adormirea Preasfintei Maici a lui Dumnezeu, Editura Icos, fără editură, loc și an de apariție.
100.	Sfântul Policarp al Smirnei, Epistola către Filipeni, traducere, note și indici de Pr. Dumitru Fecioru, în colecția: Părinți și Scriitori Bisericești, vol. 1, „Scrierile Părinților Apostolici”, Editura Institutului Biblic și de Misiune al Bisericii Ortodoxe Române, București, 1979.
101.	Sfântul Roman Melodul, Imne, traducere, studiu introductiv și note de Cristina Rogobete și Sabin Preda, Editura Bizantină, București, 2007.
102.	Sfântul Teofil al Antiohiei, „Trei cărți către Autolic, Cartea a II-a”, note și indice de Pr. prof. Teodor Bodogae; Pr. prof. Olimp Căciulă; Pr. prof. Dumitru Fecioru, în colecția: Părinți și Scriitori Bisericești, vol. 2, „Apologeți de Limbă Greacă”, Editura Institutului Biblic și de Misiune al Bisericii Ortodoxe Române, București, 1980.
103.	Tertulian, Apologeticul, traducere de prof. Nicolae Chițescu, Eliodor Constantinescu; Paul Papadopol și prof. David Popescu, introducere, note și indici de prof. Nicolae Chițescu, în colecția: Părinți și Scriitori Bisericești, vol. 3, „Apologeți de Limbă Latină”, Editura Institutului Biblic și de Misiune al Bisericii Ortodoxe Române, București, 1981.
104.	Tertulian, De Carne Christi, PL 2, 797-838.
105.	Tertulian, Despre prescripția contra ereticilor, traducere de prof. Nicolae Chițescu; Eliodor Constantinescu; Paul Papadopol și prof. David Popescu, introducere, note și indici de prof. Nicolae Chițescu, în colecția: Părinți și Scriitori Bisericești, vol. 3, „Apologeți de Limbă Latină”, Editura Institutului Biblic și de Misiune al Bisericii Ortodoxe Române, București, 1981.
106.	Tου εν Aγιοις πατρος Hμων, Eπιφανιου Eπισκοπου Kωνσταντειασ τησ Kυπρου, „Eγκώμιος εἰς τὴν ἁγίαν τὴν Θεοτόκον”, PG 43, 485D-501C.
107.	Vasile al Seleuciei, „Omilia 39 Întru lauda Preasfintei Născătoare de Dumnezeu”, la: Ermanno M. Toniolo, Acatistul Maicii Domnului explicat: Imnul și structurile lui mistagogice, prezentare și traducere de diac. Ioan I. Ică jr, Editura Deisis, Sibiu, 2009, pp. 355-371.
108.	Ven. Hildeberti Primo Cenomanensis Episcopi, Deinde Turonensis Archiepiscopi, „Sermone in Festo Annuntiationis Beate Mariae. Sermo Unicus (33). De Incarnatione”, PL 171, 605B-610D.
109.	Venerabilis Bedae, Anglo-Saxonis Presbyteri, „Homilia I: In Festo Annuntiationis Beatae Mariae”, PL 94, 9A-14D. 
110.	Venerabilis Bedae, Anglo-Saxonis Presbyteri, „Homilia II: In Festo Visitationis Beatae Mariae”, PL 94, 15A-22B.
111.	Ἁβραμιοy, ’Eπισκoπoy Ἐφεσοy, „Λογος εις τον Ευαγγελισμόν της Θεοτόκου”, PO 16, 442-447.
112.	Αναστασιου, του Σιναιτου, Πατριαρχου Αντιοχειασ, „Εις τον Ευαγγελισμόν της παναχράντου καὶ Θεοτόκου Μαρίας”, PG 89, 1375-1386. 
113.	Αναστασιου, του Σιναιτου, Πατριαρχου Αντιοχειασ, „Εἰς τὸν Εὐαγγελισμὸν τῆς πανυμνήτου Δεσποίνης ἡμῶν τῆς Θεοτόκου”, PG 89, 1385-1389.
114.	Ανδρεου, Αρχιεπισκοπου Κρητης τα Ευρισκομενα Παντα, „Εἰς τὸν Εὐαγγελισμὸν τῆς ὑπεραγίας δεσποίνης ἡμῶν θεοτόκου”, PG 97, 881-913.
115.	Γερμανου, Αρχιεπισκοπου Κωνσταντινουπολεως, „Τοῦ αὐτοῦ, Λόγος εἰς τὸν Εὐαγγελισμών ὑπεραγίας Θεοτόκου”, PG 98, 320C-340A.
116.	Γεωργιου του Πισιδου, „Ακαθιστος Υμνος”, PG 92, 1335A-1348A.
117.	Ησυχιου, Πρεσβυτερου Ιεροσολυμων, „Εἰς τὴν Maria ἁγίαν Μαρίαν τὴν Θεοτόκον”, PG 93, 1453A-1460D.
118.	Ησυχιου, Πρεσβυτερου Ιεροσολυμων, „Εκ τοῦ εἰς τὴν Χριστοῦ Γέννησιν”, PG 93, 1449A-1452C.
119.	Ησυχιου, Πρεσβυτερου Ιεροσολυμων, „Περὶ τῆς ἀναστάσεως τοῦ Κυρίου ἡμῶν Ἰησοῦ Χριστοῦ καὶ ὅτι κατὰ μηδὲν ἐναντιω θέντες οἱ εὐαγγελισταί, διαφόρως τὰ συμβε βηκότα τῇ ἀναστάσει τοῦ Ἐμμανουὴλ ἱστός ρησαν”, PG 93, 1452D-1454.
120.	Ησυχιου, Πρεσβυτερου Ιεροσολυμων, „Τοῦ αὐτοῦ εἰς τήν αὐτὴν”, PG 93, 1460D-1468A.
121.	Θεοδotoy, Eπiσkoπoy ’Aγkypωn, „Εις τὴν Αγίαν Mαριαν την Θεοτοκον και εις την Ἁγιαν του Χριστοῦ Γεννεσιν”, PO 19, 318-335.  
122.	Ιωαννου, Αρχιεπισκοπου Κωνσταντινουπολεως, του Χρυσοστομου, „Eισ τον Ευαγγελισμον. Τῆς ὑπερενδόξου Δεσποίνης ἡμῶν Θεοτόκου”, PG 50, 791-796.
123.	Ιωαννου, Αρχιεπισκοπου Κωνσταντινουπολεως, του Χρυσοστομου, „Εγκώμιον εἰς τὴν σύλληψιν τοῦ ἁγίου Ἰωάννου τοῦ προφήτου Προδρόμου καὶ Βαπτιστοῦ”, PG 50, 787-792.
124.	Ιωαννου, του Δαμασκηνου, „Λόγος εἰς τὸν Εὐαγγελισμὸν τῆς ὑπεραγίας Δεσποίνης ἡμῶν Θεοτόκου”, PG 96, 648-661.
125.	Κυριλλου, Αρχιεπισκοπου Αλεξανδρειασ, „Ομιλια Δ': Ἐν Ἐφέσῳ λεχθεῖσα πρὸς Νεστόριον, ἡνίκα κατἦλθον οἱ ἑπτὰ πρὸς τὴν  ̔Αγίαν Μαρίαν”, PG 77, 992-996.
126.	Ο Άγιος Νικόλαος Καβάσιλας, „Τοῦ αὐτοῦ λογος εἰς τον Εὐαγγελισμὸν τῆς Ὑπεραγίας δεσποίνης ἡμῶν θεοτόκου καὶ Ἀειπαρθένου Μαρίας”, PO 19, 484-495.
127.	Ο Αγιοσ Σωφρονιοσ, Πατριαρχησ Ιεροσολυμων, „Λόγος εἰς τὸν Εὐαγγελισμὸν τῆς ὑπεραγίας Θεοτόκου”, PG 87C, 3217A-3288B.
128.	Προκλου, Αρχιεπισκοπου Κωνσταντινουπολεως, „Λογoς Α': Έγχώμιον είς την παναγιαν Θεοτόκον Μαρίαν”, PG 65, 680-692.
129.	Χρυσιππου, Πρεσβυτέρου Ιεροσολυμων, „Eις τὴν αγίαν Μαρίαν την θεοτοκόν”, PO 19, 336-343.
130.	Ψελλός, Μιχαελ, „Λογος εις τον Χαιρετισμοί”, PO 16, 517-525.
131.	Грнгоріoy του Θαυματουργου, „Τοῦ ἁγίου Γρηγορίου ἐπισκόπου Νεοκαισαρείας του Θαυματουργοῦ, εἰς τὸν Εὐαγγελισμὸν τῆς παναγίας Θεοτόκου Παρθένου τῆς Μαρίας, Λόγος τρίτος”, PG 10, 1172A-1177B.
132.	Грнгоріoy του Θαυματουργου, „Τοῦ αὐτοῦ ἐν ἁγίοις Πατρὸς ἡμῶν Γρηγορίου ἐπισκόπου τῆς Νεοκαισαρείας Πόντου, τοῦ Θαυματουργοῦ, ἐγκώμιον εἰς τὸν Εὐαγγελισμὸν τῆς παναγίας Θεοτόκου καὶ ἀεὶ παρθένου τῆς Μαρίας, Λόγος β'”, PG 10, 1156B-1170D. 
133.	Грнгоріoy του Θαυματουργου, „Τοῦ ἐν ἁγίοις Πατρὸς ἡμῶν Γρηγορίου επισκόπου Νεοκαισαρείας Πόντου, τοῦ Θαυματουργοῦ, εἰς τὸν Εὐαγγελισμὸν τῆς ὑπεραγίας Θεοτόκου Παρθένου τῆς Μαρίας, Λόγος πρῶτος”, PG 10, 1145C-1156A. 

VI.	Volume

134.	† Ierótheos Vlachos, Mitropolit de Nafpaktos și Sfântul Vlasie, Dogmatica empirică a Bisericii Ortodoxe Sobornicești după învățăturile prin viu grai ale Părintelui Ioannis Romanidis, vol. II: Dumnezeul Treimic, Crearea lumii – Căderea, Întruparea – Biserica, Viața de după moarte, traducere din lb. greacă de Tatiana Petrache și Mănăstirea Diaconești, Editura Doxologia, Iași, 2017.
135.	† Ierótheos Vlachos, Mitropolit de Nafpaktos și Sfântul Vlasie, Praznicele Maicii Domnului: o perspectivă istorică și teologică, traducere din lb. greacă de Mănăstirea Diaconești și Tatiana Petrache, Editura Bonifaciu, Bacău, 2019.
136.	† Petroniu Florea, Icoana ortodoxă, Editura Episcopiei Ortodoxe Române a Oradiei, Bihorului şi Sălajului, Oradea, 2002.
137.	† Simeon, Mitropolit al Noii Smirne, Bucură-te cea plină de har! Cuvinte la praznicele Maicii Domnului, traducere din lb. greacă de Pr. Victor Manolache, Editura Egumenița, Galați, 2017.
138.	† Visarion, Episcopul Tulcii, Învățătura mariologică a Sfântului Nicolae Cabasila în spiritualitatea ortodoxă a secolului al XIV-lea, Editura Basilica, București, 2012.
139.	Anghelescu, Victoria, Gavrilă, Marian, Perovici, Minodora, Istoria culturii universale în date, Editura Argonaut, Cluj-Napoca, 2021.
140.	Belu, Dumitru I., prof., dr., Maica Domnului în lumina imnelor liturgice, Tiparul Tipografiei și Librăriei Diecezane, Caransebeș, 1941.
141.	Bernard, John Henry, The Odes of Solomon with Introduction and Notes, Cambridge University Press, Cambridge, 1912.
142.	Botezatu, Bogdan, Dr., Cultul divin și imaginea. Teologia și funcția liturgică a Icoanei, Editura Andreiana, Sibiu, 2013, (Colecția „Theologia Doctoralia”).
143.	Braniște, Ene, Pr., prof., univ., dr., Liturgica generală cu noțiuni de artă bisericească, arhitectură și pictură creștină, vol. II, Ediția a III-a revizuită şi completată de Pr. prof. univ. dr. Nicolae D. Necula şi de Arhim. asist. univ. dr. Chiril Lovin, Editura Basilica, București, 2015, (Colecția „Cursuri, Manuale şi Compendii de Teologie Ortodoxă”).
144.	Braniște, Ene, Pr., prof., univ., dr., Liturgica generală cu noțiuni de artă bisericească, arhitectură și pictură creștină, vol. I, Ediția a III-a revizuită şi completată de Pr. prof. univ. dr. Nicolae D. Necula și de Arhim. asist. univ. dr. Chiril Lovin, Editura Basilica, București, 2015, (Colecția „Cursuri, Manuale şi Compendii de Teologie Ortodoxă”).
145.	Caraza, Ioan, Diac., prof., dr., Importanța preacinstirii Maicii Domnului pentru mărturisirea lui Dumnezeu, în Hristos, la Sfântul Chiril al Alexandriei, Editura Episcopiei Sloboziei și Călărașilor, Slobozia, 2013.
146.	Carrol, Michael P., Cultul Fecioarei Maria, traducere de Cristian Banu, Editura Aldo Press, București, 1999.
147.	Cavarnos, Constantine, Ghid de iconografie bizantină, traducere din lb. engleză de Anca Popescu, îngrijitor de ediție și coordonator artistic Ștefan Ionescu-Berechet, Editura Sofia, București, 2005.
148.	Cernat, Petru, Dr., Identitatea embrionului uman din perspectivă teologică și bioetică, prefață de Pr. prof. univ. dr. Gheorghe Popa, Editura Doxologia, Iași, 2022.
149.	Coman, Ioan G., Pr., prof., Și Cuvântul S-a făcut trup: hristologie și mariologie patristică, Editura Mitropoliei Banatului, Timișoara, 1993.
150.	Constas, Nicholas, Proclus of Constantinople and the Cult of the Virgin in Late Antiquity. Homilies 1-5, Texts and Translations, Brill, 2003, (Vigiliae Christianae, Supplements 66).
151.	Cunningham, Mary B., Maica Vieții: învățătura ortodoxă despre Maica Domnului, traducere din lb. engleză de Dragoș Dâscă, Editura Doxologia, Iași, 2012.
152.	Cunningham, Mary, B., The Virgin Mary in Byzantium, c. 400-1000: hymns, homilies and hagiography, Cambridge University Press, Cambridge; New York, 2021.
153.	Dionisie din Furna, Erminia picturii bizantine, Editura Sofia, București, 2000.
154.	Evanghelii apocrife, traducere, studiu introductiv, note și prezentări de Cristian Bădiliță, Ediția a II-a complet revăzută și ilustrată, Editura Polirom, Iași, 1999, (Colecția „Religie”).
155.	Evdokimov, Paul, Arta Icoanei – o teologie a frumuseții, traducere în lb. română de Grigore Moga și Petru Moga, Editura Meridiane, București, 2002.
156.	Fecioara Maria în literatura ortodoxă veche orientală, cuvânt înainte și traducere de Remus Rus, Editura Univers Enciclopedic Gold, București, 2017, (Colecția „Historia Religionum”).
157.	Gambero, Luigi, Mary and the Fathers of the Church. The Blessed Virgin Mary in Patristic Thought, translated by Thomas Buffer, Ignatius Press, San Francisco, 1999.
158.	Getcha, Job, Les grandes fêtes dans l’Église de Jérusalem entre 381 et 431, Institut de Théologie Orthodoxe Saint-Serge, Paris, 1998.
159.	Harris, Rendel, Mingana, Alphonse, The Odes and Psalms of Solomon, vol. II, The Translation with Introduction and Notes, Manchester University Press, Manchester, 1920.
160.	Ică jr, Ioan I., Diac, Maica Domnului în teologia secolului XX și în spiritualitatea isihastă a secolului XIV: Grigorie Palama, Nicolae Cabasila, Teofan al Niceei, Editura Deisis, Sibiu, 2008.
161.	Istrati, Ioan-Valentin, Pr., Odele lui Solomon, rugăciuni creștine din secolele I-II A.D., Editura Anastasia, București, 2003.
162.	Kniazev, Alexis, Maica Domnului în Biserica Ortodoxă, traducere din lb. franceză de Lucreția Maria Vasilescu, Editura Humanitas, București, 1998, (Seria „Religie”).
163.	Kourembeles, Ioannis, G., prof., univ., dr., Viziunea teologică a Sfântului Roman Melodul: opinia istorico-dogmatică contemporană și teologia poetică, traducere de Alexandru Prelipcean, Editura Doxologia, Iași, 2013, (Colecția „Patristica”, Studii 4).
164.	Laurentin, René, Court traité de théologie mariale, Paris, 1953.
165.	Limberis, Vasiliki, Divine Heiress: the Virgin Mary and the creation of Christian Constantinople, Routledge, London and New York, 1994.
166.	Louth, Andrew, Introducere în Teologia Ortodoxă, traducere din lb. engleză de Dragoș Mîrșanu, Editura Doxologia, Iaşi, 2014, (Colecția „Patristica” 11).
167.	Maggioni, Corrado, Annunciazione: storia, eucologia, teologia liturgica, Via Pompeo Magno, Roma, 1991, (Edizioni Liturgische, Biblioteca «Ephemerides Liturgicae» «Subsidia», Colectio „Cura A. Pistoia”, C. M., et A. M. Triacca, S. D. B. Recta 56).
168.	Melniciuc-Puică, Ilie, Pr., dr., Evanghelia după Luca – repere isagogice și comentariu (cap. 1-2), Editura Euristica, Iași, 2004. 
169.	Miron, Vasile, Arhim., conf., univ., dr., Sărbătorile împărătești cu dată fixă în cinstea Mântuitorului. Istoricitatea, semnificația și importanța lor liturgică, religioasă și etnografică, Editura Paidea, Bucureşti, 2010.
170.	Necula, Nicolae D., Pr., prof., univ., dr., Doctrina și viața religioasă ale Bisericii Copte reflectate în textele ei liturgice (rugăciuni și imne), teză de doctorat, Editura Parenesis, București, 2014.
171.	Norelli, Enrico, Fecioara Maria în scrierile apocrife: un studiu referitor la Maica Domnului în creștinismul antic, traducere din lb. franceză de Ștefan Munteanu, Editura Doxologia, Iași, 2020, (Colecția „Scriptură, Tradiție, Liturghie” IV).
172.	Ouspensky, Léonide, Vladimir Lossky, Le Sens des icônes, Les Éditions du Cerf, Paris, 2003.
173.	Peltomaa, Leena, Mari, The Image of the Virgin Mary in the Akathistos Hymn, Brill, Leiden, Boston, 2001, (Series „Medieval Mediterranean”, 35).
174.	Perrot, Charles, Binecuvântată ești tu între femei (Luca 1, 42). Fecioara Maria în contextul primului secol creștin, traducere din lb. franceză de Ștefan Munteanu, Editura Doxologia, Iași, 2017, (Colecția „Scriptură, Tradiție, Liturghie” III).
175.	Piștea, Gabriel, Diac., dr., Sărbătoarea Botezului Domnului: perspectivă istorică. Elemente de teologie și de spiritualitate liturgică, Editura Doxologia, Iași, 2020.
176.	Quenot, Michel, Învierea și Icoana, traducere și prefață în lb. română de Pr. dr. Vasile Răducă, Editura Christiana, București, 1999.
177.	Roebuck, Valerie J., The Upanishads, Published by the Penguin Group, London, 2003.
178.	Rubin, Miri, Mother of God. A history of the Virgin Mary, Yale University Press, New Haven and London, 2009.
179.	Sava, Viorel, Pr., Ostenitori și rodiri în ogorul Teologiei Practice: ghid bibliografic, Editura Erota, Iași, 2003. 
180.	Sava, Viorel, Pr., prof., univ., dr., „În Biserica Slavei Tale”. Studii de teologie și spiritualitate liturgică, (II), Ediția a II-a, Editura Doxologia, Iași, 2012, (Colecția „Episteme 8”).
181.	Schmemann, Alexander, Pr., Liturghie și viață. Desăvârșire creștină prin intermediul experienței liturgice, traducere în lb. română de Pr. Viorel Sava, ediție revăzută, Editura Basilica, Bucureşti, 2014.
182.	Semen, Petre, Pr., Chifăr, Nicolae, Icoana-Teologie în imagini, Editura Corson, Iaşi, 1999. 
183.	Shoemaker, Stephen J., Fecioara Maria în credința și evlavia creștină, traducere din lb. engleză de Lucian Filip, Editura Doxologia, Iași, 2018, (Colecția „Patristica”).
184.	Simonopetritul, Makarios, Ierom., Triodul explicat. Mistagogia timpului liturgic, ediția a III-a, traducere de Diac. Ioan I. Ică jr, Editura Deisis, Sibiu, 2008.
185.	Stanciu, Mihail, Arhim., Mărturiile icoanei, text și concepție grafică: Gina-Maria Pintilie, Sfânta Mănăstire Antim, București, 2010. 
186.	Studiu al Noului Testament, ediție revizuită de Merrill C. Tenny și de Walter M. Dunnet, Editura Cartea Creștină, Oradea, 2008.
187.	Stăniloae, Dumitru, Iisus Hristos sau restaurarea omului, Ediția a II-a, Editura Omniscop, Craiova, 1993. 
188.	Tang, Marcel, lect., univ., dr., Patristică și Înviere: gândirea Părinților Bisericii în textele Penticostarului, Editura Astra Museum, Sibiu, 2017.
189.	Teoclit Dionisiatul, Monahul, Maica Domnului în teologia și imnografia Sfinților Părinți, traducere de Cristina Rogobete și Adrian Marinescu, Editura Bizantină, București, 2002.
190.	Țepelea, Marius, Pr., dr., Mariologia primelor trei secole, Editura Emia, Deva, 2004.
191.	The Apocryphal New Testament, A Collection of Apocryphal Christian Literature in an English Translation J. K. Elliott, Oxford University Press Inc., New York, 2005.
192.	The Incarnate God: The Feasts of Jesus Christ and the Virgin Mary, vol. I, Editor: Catherine Aslanoff, translated by Paul Meyendorff, illustrations by Andrew Tregubov, abbreviated glossary compiled by Paula Minet with the assistance of André Lossky, St Vladimir's Seminary Press, United States of America, 1995.
193.	Toniolo, Ermanno, M., Acatistul Maicii Domnului explicat: Imnul și structurile lui mistagogice, prezentare și traducere de Diac. Ioan I. Ică jr., Editura Deisis, Sibiu, 2009.
194.	Uspensky, Leonid, Lossky, Vladimir, Călăuziri în lumea icoanei, traducere în lb. română de Anca Popescu, Editura Sofia, București, 2003.
195.	Uspensky, Leonid, Teologia icoanei, prefață de Pr. prof. dr. Nikolai Ozolin, traducere în lb. română de Ciprian Vidican și Elena Derevici, Editor: Vasile Manea, ediție integrală, Editura Renașterea/Editura Patmos, Cluj-Napoca, 2012, (Colecția „Icoana”/Colecția „Artă creștină”, nr. 3).
196.	Vanca, Dumitru A., Icoană și Cateheză, Editura Reîntregirea, Alba Iulia, 2005.
197.	Viața Preasfintei Născătoare de Dumnezeu și Pururea-Fecioarei Maria, Ediție îngrijită de Arhim. Constantin Chirilă, traducere din lb. engleză de Monahia Theodora Videscu și Constantin Fădur, Editura Doxologia, Iași 2013.
198.	Vintilescu, Petre, Pr., Despre poezia imnografică din cărțile de ritual și cântarea bisericească, Ediția a II-a, Editura Renașterea, Cluj-Napoca, 2005.
199.	Vlachos, Hierótheos, Arhim., Predici la marile sărbători, traducere de Daniela Filioreanu, Editura Cartea Ortodoxă/Editura Egumenița, Galați, 2004.
VII.	Studii și articole

200.	† Antonie Plămădeală, Episcop-vicar patriarhal, „Maica Domnului în teologia și viața ortodoxă”, în: Biserica Ortodoxă Română, anul XCVI (1978), nr. 9-10, pp. 1113-1121.
201.	Anania, Bartolomeu V., Arhim., ,,«Fie!»”, în: Ortodoxia, anul XXXII (1980), nr. 3, pp. 437-442.
202.	Apostol-Cernavodă, Marin, Pr., „Ultimul gen imnografic: acatistul”, în: Glasul Bisericii, anul XXXII (1973), nr. 11-12, pp. 1335-1348.
203.	Astăluș, Aniela, „Firul roșu din Icoana Bunei-Vestiri”, în: Studia Universitatis Babes-Bolyai Orthodox Theology, anul LIV (2009), nr. 1, pp. 255-263.
204.	Braniște, Ene, Pr., prof., univ., dr., „Cinstirea Maicii Domnului în cultul ortodox și formele ei de exprimare”, în: Ortodoxia, anul XXXII (1980), nr. 3, pp. 521-533.
205.	Braniște, Marin, Pr., dr., „Însemnările de călătorie ale peregrinei Egeria” (teză de doctorat), în: Mitropolia Olteniei, anul XXXIV (1982), nr. 4-6, pp. 225-392.
206.	Brudiu, Răzvan, Asist., univ., dr., „Icoana Bunei-Vestiri – felul în care Dumnezeu a ales să descopere lumii începutul mântuirii”, în: Icoană și misiune. Relația dintre chip și imagine în societatea actuală, Editori: Pr. prof. univ. dr. Mihai Himcinschi; Asist. univ. dr. Răzvan Brudiu; Drd. Andrei Motora, Editura Reîntregirea, Alba Iulia, 2017, pp. 71-81.
207.	Brudiu, Răzvan, Diac., lect., univ., dr., „Icoana Bunei-Vestiri – paradigmă și prototip al hierofaniei hristice eclesiale”, în: Icoană și mărturisire în viața Bisericii, Coordonatori: Pr. prof. univ. dr. Ion Vicovan; Pr. prof. univ. dr. Ioan-Cristinel Teșu; Pr. lect. univ. dr. Cezar-Paul Hârlăoanu, Editura Doxologia, Iaşi, 2021, pp. 194-210. 
208.	Bufnea, Cosmin, drd., „Maica Domnului ca mijlocitoare și vindecătoare, după Imnul-Acatist”, în: Altarul Reîntregirii, anul XVII (2012), nr. 1, pp. 133-158.
209.	Burke, Tony, „Mary in Apocripha”, în: The Oxford Handbook of Mary, Chris Maunder (Ed.), Oxford University Press, United Kingdom, 2019, pp. 66-81.
210.	Buzescu, Nicolae C., Pr., prof., „«Panaghia Theotokos» în imnologia Mineielor”, în: Ortodoxia, anul XXXII (1980), nr. 3, pp. 534-558.
211.	Buzescu, Nicolae C., Pr., prof., dr., „Teotokos şi Hristologie în canoanele, stihirile, dogmaticile şi troparele Octoihului Mare”, în: Ortodoxia, anul XXIX (1977), nr. 1, pp. 20-46.
212.	Ceobanu, Gheorghiță-Mădălin, drd., „Elemente mariologice de spiritualitate liturgică în opera Sfântului Irineu de Lyon”, în: Teologie și Viață, anul XXXIII (XCIX) (2023), nr. 5-8, pp. 57-69.
213.	Ceobanu, Gheorghiță-Mădălin, drd., „Elemente mariologice de spiritualitate liturgică în scrierile autorilor creștini timpurii”, în: Studia Theologica Doctoralia, Ediția a XV-a: De la teologia rostită la cântul teologic, misiunea doxologică a cercetării teologice astăzi, Coordonator: Prof. univ. dr. pr. Viorel Sava, Editura Doxologia, Iași, 2023, pp. 482-495.
214.	Ceobanu, Gheorghiță-Mădălin, drd., „Părintele Profesor Doctor Viorel Sava, la aniversarea a 60 de ani de la naștere – Activitatea științifică”, în: Studia Theologica Doctoralia, Ediția a XV-a: De la teologia rostită la cântul teologic, misiunea doxologică a cercetării teologice astăzi, Coordonator: Prof. univ. dr. pr. Viorel Sava, Editura Doxologia, Iași, 2023, pp. 370-409.
215.	Ceobanu, Gheorghiță-Mădălin, drd., „Semnificațiile teologico-duhovnicești ale icoanei sărbătorii Bunei-Vestiri”, în: Teologie și Viață, anul XXXIV (C) (2024), nr. 1-4, pp. 156-166.
216.	Ceobanu, Gheorghiță-Mădălin, drd., „Teologia imnografică a sărbătorii Bunei-Vestiri reflectată în Imnul-Acatist: analiză teologico-literară”, în: Studia Theologica Doctoralia, Ediția a XVI-a: Discursul teologic, cuvântul care zidește și vindecă. Valențe ale cercetărilor doctorale actuale, Coordonator: Prof. univ. dr. pr. Viorel Sava, Editura Doxologia, Iași, 2024, pp. 159-170.
217.	Ceobanu, Gheorghiță-Mădălin, drd., „Teologia imnografică a sărbătorii Bunei-Vestiri”, în: Teologie și Viață, anul XXXIV (C) (2024), nr. 5-8, pp. 154-177.
218.	Chialda, Mircea, Pr., prof., „Preacurata Fecioara Maria, Maica Domnului (Mariologia)”, în: Ortodoxia, anul XXXIII (1981), seria a II-a, nr. 5-6, pp. 325-342.
219.	Cornițescu, Emilian, Diac., asist., „Temeiuri ale preacinstirii Maicii Domnului în Vechiul Testament”, în: Ortodoxia, anul XXXII (1980), nr. 3, pp. 492-500.
220.	Dihle, Albrecht, ,,La fête chrétienne”, în: Revue des études Augustiniennes, vol. XXXVIII (1992), pp. 323-335. 
221.	Dura, Nicolae, Pr., asist., univ., dr., „Maicii Domnului i se cuvine preacinstire”, în: Studii Teologice, anul XXXIX (1987), nr. 4, pp. pp. 84-97.
222.	Fassler, Margot, „The First Marian Feast in Constantinople and Jerusalem: Chant, Texts, Readings, and Homiletic Literature”, în: The Study of Medieval Chant: Paths and Bridges, East and West in Honor of Kenneth Levy, ed. by Peter Jeffery, Boydell Press, Cambridge (United Kingdom), 2001, pp. 25-87.
223.	Galeriu, Constantin, Pr., prof., univ., dr., ,,Maica Domnului «Povățuitoarea»”, în: Ortodoxia, anul XXXII (1980), nr. 3, pp. 454-468.
224.	Ganea, Ioasaf, Arhim., prof., „Maica Domnului, cea mai cinstită decât heruvimii și serafimii. Cultul ei”, în: Biserica Ortodoxă Română, anul CXI (1993), nr. 4-6, pp. 76-83. 
225.	Jebelean, Livius Ioan, „Maica Domnului în evlavia credincioșilor ortodocși”, în: Mitropolia Banatului, anul XXXVI (1986), nr. 1, pp. 33-41. 
226.	Jugie, Martin, „La première fête mariale en Orient et en Occident, l'Avent primitif”, în: Échos d'Orient, anul XXII (1923), pp. 129-152.
227.	Louth, Andrew, „Mary in Patristics”, în: The Oxford Handbook of Mary, Chris Maunder (Ed.), Oxford University Press, United Kingdom, 2019, pp. 82-96.
228.	Maunder, Chris, „Mary and the Gospel Narratives”, în: The Oxford Handbook of Mary, Chris Maunder (Ed.), Oxford University Press, United Kingdom, 2019, pp. 44-65.
229.	Mihalache, Sorin, Diac., ,,Miracolele vieții”, în: Apologetica Ortodoxă: dialogul cu științele contemporane, vol. II, Coordonator: Adrian Lemeni, Editura Basilica, București, 2014, (Colecția ,,Cursuri, Manuale şi Compendii de Teologie Ortodoxă”), pp. 179-193.
230.	Mihalache, Sorin, Diac., ,,Omul, microcosmos și mediator între cer și pământ (syndesmos) și laborator al creației (ergasterion)”, în: Apologetica Ortodoxă, vol. I, Coordonator: Adrian Lemeni, Editura Basilica, București, 2013, (Colecția ,,Cursuri, Manuale şi Compendii de Teologie Ortodoxă”), pp. 214-215.
231.	Moldovan, Ilie, Pr., conf., univ., dr., „Învățătura Sfintei Scripturi despre Prea Curata Fecioara Maria și implicațiile ei religios-morale”, în: Ortodoxia, anul XXXII (1980), nr. 3, pp. 469-491.
232.	Necula, Nicolae D., „Cultul Maicii Domnului în Biserica Coptă”, în: Ortodoxia, anul XXVI (1974), nr. 1, pp. 107-118.
233.	Necula, Nicolae D., Pr., asist., univ., dr., „Doctrina și viața religioasă a Bisericii Copte reflectate în textele ei liturgice (rugăciuni și imne), teză de doctorat”, în: Ortodoxia, anul XXVIII (1976), nr. 3-4, pp. 473-626.
234.	Peltomaa, Leena, Mari, „Epithets of the Theotokos in the Akathistos Hymn”, în: The Cult of the Mother of God in Byzantium: Texts and Images, Edited by Leslie Brubaker and Mary B. Cunningham, Routledge Taylor & Francis Group, London and New York, 2011, pp. 109-116.
235.	Pierre, Marie-Joseph, „Conférence de Mme Marie-Joseph Pierre”, în: École pratique des hautes études. Section des sciences religieuses, 1994-1995, Tome 103.
236.	Pintea, Dumitru, Drd., „Învățătura Sfântului Ioan Damaschin despre Maica Domnului”, în: Ortodoxia, anul XXXII (1980), nr. 3, pp. 501-520.
237.	Piştea, Gabriel, Pr., asist., univ., dr., „Imnele romaneice şi efremiene la cea de-a doua Venire a Domnului – puncte comune”, în: Teologie și Viață, anul XXXIII (XCIX) (2023), nr. 9-12, pp. 90-103.
238.	Pîrvu, Constantin, magistrand, „Temeiurile ortodoxe ale cultului Maicii Domnului”, în: Studii Teologice, anul VI (1954), seria a II-a, nr. 3-4, pp. 189-218.
239.	Salaville, Sévérien, Labourt, Jérôme, Batiffol, Pierre „Les Odes de Salomon, une œuvre chrétienne des environs de l'an 100-120, traduction française et introduction historique”, în: Échos d'Orient, 1911, nr. 91, Tome 14, p. 370.
240.	Santi, Cosmin, Pr., asist., univ., dr., „Imnografia creștină și cântările de ritual, izvoare liturgice bizantine” în: VOCAȚIE, SLUJIRE, JERTFELNICIE. Cinstire şi recunoștință Părintelui prof. univ. dr. Nicolae D. Necula la împlinirea vârstei de 70 de ani, Coordonatori: Pr. prof. univ. dr. Viorel Sava; Pr. lect. univ. dr. Lucian Petroaia, Editura Basilica, București, 2014, pp. 823-834.
241.	Sava, Viorel, Pr., drd., „Cultul Maicii Domnului în Catolicism și Ortodoxie – studiu comparativ”, în: Analele Științifice ale Universităţii «Al. I. Cuza», Iași, tom II, Teologie, 1993-1994, pp. 245-261.
242.	Sava, Viorel, Pr., lect., univ. dr., „Învățătura despre Maica Domnului şi reflectarea ei în cultul şi iconografia ortodoxă”, în: Analele Științifice ale Universităţii «Al. I. Cuza» din Iași, Iași, Tom IV, Teologie, 1997-1998, pp. 57-78.
243.	Stăniloae, Dumitru, Pr., prof., univ., dr., „Definiția Dogmatică de la Calcedon”, în: Ortodoxia, anul III (1951), nr. 2-3, pp. 295-440.
244.	Stăniloae, Dumitru, Pr., prof., univ., dr., „Învățătura despre Maica Domnului la ortodocși și catolici”, în: Ortodoxia, anul II (1950), nr. 4, pp 559-609.
245.	Stăniloae, Dumitru, Pr., prof., univ., dr., „Maica Domnului ca Mijlocitoare”, în: Ortodoxia, anul IV (1952), nr. 1, pp. 79-129.
246.	Stăniloae, Dumitru, Pr., prof., univ., dr., „Maica Domnului în prologul Evangheliei de la Luca”, în: Ortodoxia, anul XXXII (1980), nr. 3, pp. 443-453.
247.	Stăniloae, Dumitru, Pr., prof., univ., dr., „Natură și har în teologia bizantină”, în: Ortodoxia, anul XXVI (1974), nr. 3, pp. 392-439.
248.	Théarvic, M., „Autor de l'acathiste”, în: Échos d'Orient, anul VIII (1905), no. 157, pp. 163-166.
249.	Vailhé, Siméon, „Origines de la fête de l'Annonciation”, în: Échos d'Orient, (1906), Tome 9, no. 58, pp. 138-145.
250.	Van Esbroeck, Michel, „Le culte de la Vierge de Jérusalem à Constantinople aux 6e-7e siècles”, în: Revue des études byzantines, (1988), 46, pp. 181-190.
251.	Wasowicz, Aleksandra, „Traditions antiques dans les scènes de l'Annonciation”, în: Dialogues d'histoire ancienne, XVI (1990), nr. 2, pp. 163-177.  

VIII.	Surse electronice

252.	„Icoana Bunei-Vestiri”, în: (https://basilica.ro/icoana-bunei-vestiri/), accesat la 28 ianuarie 2024.
253.	Anghel, Gheorghe, „Erminia icoanei Bunei-Vestiri”, în: (https://basilica.ro/an-omagial-2017-erminia-icoanei-bunei-vestiri/), accesat la 28 ianuarie 2024. 
254.	Chituță, Alexandru Constantin, „Taina Întrupării reprezentată în icoana Bunei Vestiri”, poza 8, în: (https://ziarullumina.ro/actualitate-religioasa/documentar/taina-intruparii-reprezentata-in-icoana-bunei-vestiri-142699.html), accesat la 29 ianuarie 2024.
255.	Hildebert, în: (https://en.wikipedia.org/wiki/Hildebert), accesat la 5 aprilie 2024.
256.	Hugh of Saint Victor, în: (https://en.wikipedia.org/wiki/Hugh_of_Saint_Victor), accesat la 5 aprilie 2024.
257.	Olteanu, Mihai-Alex, „Icoana Bunei-Vestiri”, în: (https://acvila30.ro/icoana-bunei-vestiri/), accesat la 28 ianuarie 2024. 
258.	Popița Stoicescu, Lidia, „Icoana Bunei-Vestiri, cale spre mântuire”, în: (https://ziarullumina.ro/opinii/repere-si-idei/icoana-bunei-vestiri-cale-spre-mantuire 170239.html), accesat la 28 ianuarie 2024.